![U Lucifera U Lucifera](https://bohemiaorientalis.cz/wp-content/gallery/prosinec-2012/thumbs/thumbs_u-lucifera.jpg)
![Perleťovec Perleťovec](https://bohemiaorientalis.cz/wp-content/gallery/prosinec-2012/thumbs/thumbs_perletovec.jpg)
![Na Sněžce Na Sněžce](https://bohemiaorientalis.cz/wp-content/gallery/prosinec-2012/thumbs/thumbs_na-snezce.jpg)
![Jasoň z Krkavčí skály Jasoň z Krkavčí skály](https://bohemiaorientalis.cz/wp-content/gallery/prosinec-2012/thumbs/thumbs_jason-z-krkavci-skaly.jpg)
![Černucha Černucha](https://bohemiaorientalis.cz/wp-content/gallery/prosinec-2012/thumbs/thumbs_ernucha.jpg)
![Broumovsko Broumovsko](https://bohemiaorientalis.cz/wp-content/gallery/prosinec-2012/thumbs/thumbs_broumovsko_0.jpg)
![Breslau Breslau](https://bohemiaorientalis.cz/wp-content/gallery/prosinec-2012/thumbs/thumbs_breslau.jpg)
Neprávem opomíjený a zastíněný slávou broumovských dienzehoferských barokních kostelů je dřevěný hřbitovní kostelík Panny Marie v Broumově. A přitom jde o nejstarší dřevěný kostel v Česku a zároveň i o jednu z nejstarších dřevěných staveb ve střední Evropě, která je navíc unikátní i svým provedením.
Podle údajů břevnovského kláštera měl být kostel založen v roce 1171 pohanskou šlechtičnou, která na tomto místě přijala křest, nicméně tento letopočet bývá často zpochybňován. První opravdu prokazatelná zmínka v literatuře o kostele se týká vysvěcení oltáře a pochází z roku 1383. Tento původní kostel byl ovšem v roce 1421 při obléhaní města husity zničen požárem a k jeho znovuobnovení došlo v roce 1450. Dnešní gotická podoba kostela pochází až na drobné pozdější zásahy tedy právě z této doby.
Jediným výraznějším zásahem byla přístavba malé zvoničky nad kněžištěm v polovině 18. století, čímž byla symetrie kostela částečně narušena. Z “prapůvodního” starého kostela se měly podle některých názorů dochovat dřevěné prvky interiéru včetně původní výzdoby, nicméně to bývá často zpochybňováno. Jak moc byl nejpůvodnější kostel z 13. století požárem poškozen a co se z něj zachovalo, nelze dnes již s jistotou určit.
Jednolodní stavba je orientována průčelím k východu, okolo celého kostela je otevřený ochoz, který je krytý střechou a do kterého ústí dřevěné gotické portály. Do ochozu kostela byla postupně přemístěna celá řada renesančních a empírových náhrobních kamenů ze zrušených hrobů. V ochozu se nachází i popravčí špalek a kopie devíti dřevěných desek z 16. století s popisem významných událostí z života města.
Asi nejzajímavější a nejčastěji zmiňovaný záznam z dřevěných desek je ten o náletu kobylek v roce 1542. Hromadný výskyt saranče stěhovavé tak daleko na severu ve studených Sudetech je událost opravdu ojedinělá.
Kostel má typicky německou hrázděnou konstrukci z dubových trámů, která je pobitá zevnitř i zvenčí prkny. Právě hrázděním se liší od všech ostatních dřevěných českých kostelů, které jsou roubené. Kvalitě použitého materiálu a zejména zručnosti německých tesařů ze Slezska vděčíme za to, že i po téměř šest seti letech můžeme obdivovat tuto unikátní stavbu, která se tak moc liší od klasických dřevěných roubených kostelů.
literatura:
Broumovsko: interpretace kulturního a historického dědictví, P. Bergmann, O.S. Tuž se, Broumovsko, 2003
http://cs.wikipedia.org/wiki/Kostel_Panny_Marie_%28Broumov%29
http://toulavakamera.ceskatelevize.cz/article.asp?article_id=1894
http://www.klaster-broumov.cz/zajimavosti/kostely-na-broumovsku/76-hbitovni-kostel